Većina istraživanja povezana s motivacijom mladih sportaša odnosi se na aktivne sportaše, natjecatelje, koji od malih nogu pristupaju sportu i vrlo rano počinju s natjecanjima. U literaturi ima puno navoda o prednostima i nedostacima redovitog bavljenja sportom koje dovodi do niza pozitivnih i negativnih psihosocijalnih učinaka kod djece i adolescenata međutim rekreativni sport djece i mladih spominje se puno rjeđe. Također, literatura rijetko navodi kako bavljenje rekreativnim sportom djeluje u adolescentskoj dobi. S ciljem podizanja svijesti o važnosti rekreativnog bavljenja plivanjem u doba adolescencije, rad nam donosi pogled iz kuta plivača rekreativaca. Cilj ovog rada je provjeriti postoje li razlike u motivaciji, crtama ličnosti, samopoštovanju i prisutnosti simptoma ovisnosti o vježbanju s obzirom na spol, dob/školu i s obzirom na to imaju li plivači rekreativci brata/sestru plivača. Nadalje cilj je bio provjeriti postoji li povezanost motivacijskih varijabli s osobinama ličnosti, samopoštovanjem i dimenzijama ovisnosti o vježbanju. Uzorak čini 40 plivača, rekreativaca, u dobi od 12 do 18 g. U istraživanju su korišteni Upitnik motivacije za sudjelovanjem (PMQ14), BFI upitnik ličnosti (Big Five Inventory8), Revidirana skala samoprihvaćanja i samokompetentnosti (Self-liking/Self-competence Scale-Revised Version, SLCS-R31) i Skala ovisnosti o vježbanju (Exercise Dependence Scale-21, EDS-2118). Dobiveni rezultati pokazuju da su rekreativni plivači srednjoškolci emocionalno stabilniji od plivača osnovnoškolaca te da iskazuju više razine simptoma ovisnosti o vježbanju. Utvrđena je značajna povezanost nekih dimenzija motivacije s pojedinim dimenzijama ovisnosti o vježbanju: motivi vještine, statusa i afilijacije pozitivno su povezani sa svim dimenzijama ovisnosti o vježbanju osim sustezanja. Također, utvrđena je pozitivna povezanost svih dimenzija motivacije s ekstraverzijom, a motivi status, fitnes i afilijacija pozitivno su povezani i s dimenzijom otvorenosti ka iskustvu. Postoji povezanost nekih osobina ličnosti s dimenzijama samopoštovanja: savjesniji, ugodniji i manje neurotični rekreativni plivači imaju više samopoštovanje. S obzirom na spol i na to ima li plivač/ica ili nema brata/sestru plivača nisu utvrđene značajne razlike između plivača/ica rekreativaca. Rezultati dobiveni ovim istraživanjem mogu biti od pomoći u razumijevanju mladih plivača i njihovih „pokretača“ za vježbanje. Motiviranost za plivanje kao rekreativnu aktivnost treba biti poticaj za ulaganje u razvoj plivanja kao popularnog sporta za djecu i mlade.
Benzer Makaleler | Yazar | # |
---|
Makale | Yazar | # |
---|